среда, 21. август 2024. | |
Троје научника из Србије, који су учествовали у изради прелиминарних студија о процени утицаја на животну средину пројекта Јадар и главни научник Рио Тинта др Најџел Стјуард затражили су од међународног стручног часописа „Nature – Scientific Reports“ повлачење чланка Драгане Ђорђевић и сарадника о Пројекту Јадар. Како су навели из Рио Тинта, повлачење чланка се тражи због „чињеничних нетачности, недоследног примењивања научне методологије и бројних других мањкавости“. Осим др Стјуарда, захтев за повлачење чланка потписали су редовни професор Машинског факултета др Александар Јововић, руководилац израде студија о процени утицаја постројења за прераду руде и депоније индустријског отпада на животну средину, и редовни професори Рударско-геолошког факултета др Алексадар Цвјетић, члан тима за израду студије о процени утицаја подземног рудника на животну средину и др Никола Лилић, руководилац израде студије о процени утицаја подземног рудника на животну средину. Они од часописа „Натуре – Сциентифиц репортс“ траже исправку или повлачење рада „Утицај истраживачких активности потенцијалног рудника литијума на животну средину у западној Србији“ аутора Драгане Ђорђевић и сарадника због, како се наводи, „великог броја недостатака, недоследно примењене научне методологије и манипулација чињеницама и референцама на основу којих аутори извлаче погрешне и научно неутемељене закључке“. Рио Тинто је навео да аутори рада на овај начин научну и општу јавност доводе у заблуду о потенцијалним утицајима Пројекта „Јадар“ на животну средину. Као значајан недостатак рада др Ђорђевић, они наводе „манипулисање референцама“ и нетачне чињенице. „У раду се погрешно наводи да површина коју би пројекат заузео износи између 2.031 и 2.431 хектара. Међутим, јавно доступни подаци показују да централно подручје пројекта с рудником и постројењем за прераду обухвата свега 220 хектара, а са депонијом индустријског отпада у долини Штавице укупно 388 хектара“, пише у саопштењу Рио Тинта. Додаје се да је у раду нетачно наводи да ће се индустријски течни отпад складиштити у близини река Коренита и Јадар, које су склоне плављењу. „Јавно су доступни подаци, које Ђорђевић и сарадници нису узели у обзир, да се предложена локација отпада недвосмислено налази изван плавних подручја, као и да је предвиђен чврсти, а не течни отпад“, истиче се у саопштењу. Рио Тинто наводи да су, према мерењима српских геоога из деведесетих година, повишени нивои бора, литијума и арсена у долини Јадра природни феномени и да аутори чланка не наводе полазне податке о затеченом стању земљишта и воде пре почетка геолошких истраживања. (Н1) |